Ameerikast tuli miinus
Log in or create an account to leave a comment
-
Graafik
Homme liiguvad suuremad aktsiaturud üle maailma Ameerikast tulnud signaali järgi, kus NASDAQ kukkus 3,3 protsenti ja DJIA 2.2 protsenti. Aktsiaturu kukkumise ajendiks võib pidada , taastärganud hirmu intresside tõstmise ees ja SEC'i juhi Lewitt'i hoiatust väikeaktsionäridele, et mineviku tootlused ei pruugi tulevikus korduda. Nimelt lõi eelmine aasta maailma suurim avatud fond - 105 miljardi dolllarise mahuga Fidelity Magellan Fund SP indeksit tõustes üle 24 protsendi kui indeksi tõus jäi 21 protsendi maile. SEC'i juht arvas, et väga raske on korrata sellist tootlust, kuna edu võti peitus niiöelda hästivalitud IPO-de tõusus. -
jüri
Mujal maailmas kisub paanikaks kuna keegi mõjuisik lasi lendu jõhkra ähvarduse (ÄP). Küsimus laiale ringile: kuivõrd see meid puudutab? Siin listis jällegi arutletakse parasjagu Hansa ja Norma edasise tõusu üle... -
Pats
Nii ja naa. Eeldades, et Eesti aktsiaturu liikumine sõltub praegusel etapil välisinvestorite aktiivsusest, siis igasugune korrektsioon välisturgudel toob hetkel ka piisakese kapitali Eestisse. Ikka leidub investoreid kelle arvates on Eesti aktsiad hetkel alahinnatud võrreldes teiste piirkondadega.
Sügavam korrektsioon välisturgudel viib raha sinna tagasi, sest viimastel aastatel on nad põhilise papi teinud Ameerikas ja Euroopas ning usk on tugev, et nendelt turgudelt on edaspidigi võimalik teenida.
-
US
Sel aastal tuleb USA-s väga tagasihoidlik aasta. Ma ei räägi ainult internetist, vaid makromajandusliku olukorra ohtlikkusest (jooksevkonto defitsiit). Kui USA dollar jeeni ja euro vastu veel kaotab, siis CPI USA-s lendab. Oma kooli lõputöös nägin ma sellist stsenaariumi ette juba enam kui aasta tagasi.
Tulemus:
1) surve aktsiate ja võlakirjade hindadele (aktsiad paremad kui võlakirjad, lühiajalised instrumendid paremad kui pikaajalised; eriti tasub vältida pikaajalisi võlakirju)
2) USA keskpank väldib paanikat aktsiaturul intressimäärade alandamisega ja rahapakkumise suurendamisega (sarnaselt 1998. aasta sügisega), olgugi et see viib inflatsiooni tekkimisele
3) inflatsioon USA-s kiireneb järgmise 5 aasta jooksul märkimisväärselt. Võlakirjad kukuvad, ettevõtete väärtus püsib paremini, sest nemad saavad oma tegevust inflatsioonilises keskkonnas kohandada. Siiski mõjub majanduskeskkonna ebastabiilsus halvasti uute tegevusvaldkondade (tehnoloogiaaktsiad) ettevõtetele. Traditsioonilised tegevusharud võidavad kõvasti (kütus, P&G taolised firmad, ravimifirmad, tavalised telecomid);
4) USA dollar nõrgeneb teiste valuutade suhtes oluliselt, Eurotsooni inflatsioon võib ka veidi kiireneda ja intressimäärad tõusta
Raske on prognoosida, millal Greenspan peab hakkama mõtlema intressimäärade alandamisest. Tundub, et seekordne intressimäärade tõus (veebruaris) võibki jääda viimaseks, sest aktsiaturud on muutunud ohtlikult närviliseks. Siis võib tulla korrektsioon (Dow alla 10000). 9000-10000 punkti tasemelt hakkab USA keskpank sekkuma. Igasugune internetikamm kukub nii et koliseb ja edasiseks arenguks on kahjumitootjatel väga raske uut kapitali hankida. Internetituru liidrid tugevdavad oma positsiooni uute tulijatega võrreldes (näiteks AOL-i viimased sammud on olnud ideaalseks kaitseks tulevaste keeruliste aegade eest).
Mõju Eestile võib tulla eelkõige Soome ja Rootsi ettevõtete kaudu. Mõned nende riikide ettevõtted on USA turul päris oluliselt sees. Raske hinnata, kui pikk see võimalik langusperiood USA aktsiaturul võib tulla. Näiteks 1998. aasta sügisel käis kõik päris kiiresti, intressimäärad löödi alla ja tõus jätkus (arvestades rahapakkumise kasvu ja näiteks ka kütusehindade tõusu, ei saa ma siiani aru, kuidas inflatsioon USA-s nii madal saab püsida, tõenäoliselt lihtsalt valetatakse).
Järgmisel korral USA keskpank rahapakkumist hüppeliselt suurendades enam inflatsioonist mööda ei pääse. Inflatsioon tekib niikuinii. Eestis kasvab inflatsioon samuti oluliselt. Seda nii kohalike kui ka välismõjurite tõttu.